dc.contributor.advisor | | |
dc.contributor.author | Ødegård, Harald Nordli | |
dc.contributor.author | Tallarico, Marita | |
dc.date.accessioned | 2024-08-30T16:10:35Z | |
dc.date.available | 2024-08-30T16:10:35Z | |
dc.date.issued | 2024 | |
dc.identifier | no.inn:inspera:239240482:35344347 | |
dc.identifier.uri | https://hdl.handle.net/11250/3149409 | |
dc.description.abstract | Konseptet «grønn vekst» har inspirert nasjoner, regioner og kommuner til å oppdatere sine strategier i henhold til det internasjonale målet om klimanøytralitet innen 2050. Innlandet er ikke annerledes og publiserte Innlandsporteføljen i 2023. Det er en rapport basert på smart spesialisering ment å synliggjøre og sette søkelys på konkurransefortrinnene som eksisterer i fylket for å fullføre det nasjonale målet om 50 % reduksjon i utslipp innen 2030. Innovasjon er verktøyet som er valgt for å ta hånd om klimakrisen. Innlandet er et av de dårligste fylkene i Norge når det gjelder innovativ virksomhet og aktivitet, men til tross for dette har Innlandsporteføljen en visjon om Innlandet som det "grønne sirkulære vekstfylket". Forskningsspørsmålet for denne oppgaven er:
«Hvordan kan Innlandsporteføljen fungere som rammeverk for å sette i gang miljøinnovasjon?»
Ved å velge tre regioner i fylket (Hamar, Kongsvinger og Nord-Gudbrandsdalen) har vi gjennomført intervjuer med viktige virksomheter og organisasjoner for å undersøke hvilke barrierer som finnes for innovasjon og hvordan strategien til Innlandsporteføljen ble oppfattet av aktørene. Vi fant ut at rapporten i hovedsak oppfattes som et overordnet kunnskapsdokument, men at den presenterer en viktig endring i hvordan det politiske rammeverket i regionen fungerer. Ved å prioritere produksjonsindustrien blir innsatsen tydeligere og sender et budskap til alle virksomheter om at grønn omstilling og bærekraftig arbeid er i fokus i fremtidens Innlandsfylke. Likevel er barrierene mange og kan stort sett oppsummeres som nærhetsproblemer. Innlandsporteføljen er ikke godt nok kommunisert til virksomhetene og organisasjonene, noe som signaliserer at barrieren for kognitiv nærhet ikke er håndtert ennå. Vi foreslår en endring i RIS-tilnærmingen og teorien om lokal «buzz» og globale «pipelines». Ved å etablere sub-RIS og regionale «pipelines» kan potensialet til de forskjellige regionene utnyttes mer effektivt. | |
dc.description.abstract | The concept of “green growth” has inspired nations, regions, and municipalities to update their strategies according to the international goal of climate neutrality by 2050. The Inland County is no different and published The Inland Portfolio in 2023. It is a report based on smart specialisation meant to highlight and increase focus on the competitive advantages residing within the county for completing the national goal of a 50% reduction in emissions by 2030. The chosen tool for handling the climate issue is innovation. The Inland County is one of the poorest counties in Norway regarding innovative activity. Despite this, the Inland Portfolio has a vision of the Inland as the “green circular growth county”. The research question for this thesis is:
«How can the Inland Portfolio function as a framework for initiating environmental innovation?”
By focusing on three regions in the county (Hamar, Kongsvinger and Nord-Gudbrandsdalen), we conducted interviews with important businesses and organisations to examine what barriers exist to innovation and how the actors perceived the strategy of the Inland Portfolio. We found that the report is perceived mainly as an overarching knowledge document but presents a significant change in how the policy framework in the region functions. By prioritising the manufacturing industry, the efforts are more transparent and send a message to all businesses that green transition and sustainable endeavours are the focus of the future of the Inland County. Nevertheless, there are many barriers, and they can mostly be summarised as proximity issues. The Inland Portfolio has not been well enough communicated to businesses and organisations, which signals that the barrier of cognitive proximity has not yet been handled. We propose a change in the RIS approach and the theory of local buzz and global pipelines. By establishing sub-RIS and regional pipelines, the potential of the different regions might be utilised more effectively. | |
dc.language | eng | |
dc.publisher | Inland Norway University | |
dc.title | What do we talk about when we talk about the Inland County? | |
dc.type | Master thesis | |